Una dona de 26 anys morta i un home desaparegut pel temporal al torrent de Pareis
Una nova entrada del temporal ha obligat a aturar el dispositiu de recerca dins el llit del torrent
![Una dona de 26 anys morta i un home desaparegut pel temporal al torrent de Pareis](https://ib3img.s3.amazonaws.com/files_flutter/fotoguardiacivil.jpg)
Les embarcacions de gran eslora lideren el descens dels impactes sobre les praderies
El Servei de vigilància de la posidònia arriba al final de la temporada amb dades encoratjadores. Tot i que encara són provisionals, les xifres indiquen que el 95% de les més de 130.000 embarcacions comprovades estaven ben fondejades. Això suposa una reducció important respecte a l’any passat, quan es van haver de moure 15.367 embarcacions, un 10,8% del total que es va comprovar. Amb tot, cal insistir que les dades d’enguany encara no són definitives.
Per illes, on millor s’ha fondejat ha estat, un any més, a Formentera on només l’1,5% de les prop de 37.000 embarcacions comprovades estaven mal fondejades. A Menorca, on els darrers anys havien incrementat els fondejos sobre posidònia, enguany s’han reduït fins al 4,3%, una xifra molt positiva si es té en compte, per exemple, que el 2021, es van haver de moure el 38% de les embarcacions comprovades. Eivissa i Mallorca també n’han millorat les xifres en comparació amb l’any passat. La major de les Pitiüses passa d’un 10,1% a un 6,2%, mentre que a Mallorca i a l’arxipèlag de Cabrera es passa d’un 14,4% a un 8,8%.
En comparació amb els inicis del Servei, el 2018 es van haver de moure el 17,31% de les embarcacions comprovades. En general, el coordinador del servei, Marcial Bardolet, es mostra satisfet per unes xifres que, considera, demostren que “el missatge que donam ja està calant”. En aquest sentit, destaca la implicació del sector nàutic i de la ciutadania en general. “La societat civil de les Illes Balears coneix la posidònia, això no passa a altres països de la Mediterrània”, assegura. Finalment, destaca que el model balear de vigilància de la posidònia ja ha estat imitat a altres territoris com el País Valencià.
Bardolet destaca, també, el paper que tenen aplicacions d’ajuda al fondeig com ara “Posidonia app”, del Govern de les Illes Balears. “Enguany, hem notat que la gran majoria de les embarcacions de gran eslora ja les utilitzen, i això ha fet que hi hagi un descens molt significatiu dels impactes sobre posidònia d’aquest tipus d’embarcacions”, assenyala.
Amb tot, les dades recopilades enguany mostren que encara queda feina per fer. “Estam veient que, en general, els locals fondegen bé i que les petites eslores també; potser són les embarcacions de mida mitjana que venen de fora, sobretot de França i Catalunya, les que pitjor fondegen”, assegura Bardolet, qui afegeix que “de cara a l’any que ve potser hauríem de plantejar campanyes a l’exterior, dirigides a aquest públic forà que no coneix bé la normativa”.
19 embarcacions (una d’elles sufragada pel Consell de Menorca) han vetlat, enguany, pels fondejos a les Illes Balears en aquesta setena campanya del servei. Els agents de Medi Ambient han interposat 84 actes, que podrien convertir-se en sanció administrativa.
Una nova entrada del temporal ha obligat a aturar el dispositiu de recerca dins el llit del torrent
Pluges i tempestes intenses que podrien anar acompanyades de forts vents de fins a 120 quilòmetres per hora
Els aeroports de les illes han patit retards a causa del mal temps
Es preveuen tempestes fortes que poden deixar calabruix i fins i tot pedra en alguns punts de les Illes