La pandèmia ha passat factura a gairebé tots els països en forma d'una forta pèrdua d'aprenentatge
Imatge d'arxiu d'una aula de secundària durant la pandèmia. / EFE - Ismael Herrero
28L’últim informe PISA, que avalua el rendiment acadèmic de l’alumnat de 15-16 anys de 80 països, mostra a Espanya una caiguda en els seus coneixements de matemàtiques i lectura, més suau que en altres llocs, i traça una clara tendència a la baixa al llarg de la darrera dècada. Els estudiants de les Illes Balears presenten competències lleugerament per davall de la mitjana espanyola en matemàtiques, ciències i lectura en aquest darrer informe.
➡ Llegeix aquí l’informe PISA sobre Espanya complet
D’acord amb l’anàlisi corresponent a 2022, l’arxipèlag presenta un resultat de 471 punts en matemàtiques, àrea en la qual la mitjana espanyola és de 473, prop de la mitjana de l’OCDE (472) i el conjunt de la UE (474). En el mesurament dels rendiments de ciències, els estudiants de les illes obtenen 480 punts, per davall de les mitjanes de la UE (484), Espanya i OCDE (485). Quant a l’avaluació de la lectura, Balears aconsegueix en l’últim informe PISA 472 punts, 2 menys que la mitjana espanyola, 3 per davall del conjunt de països de la UE i 4 menys que l’OCDE.
Els alumnes de les comunitats de Catalunya i País Basc són els que més han baixat en les seves competències en matemàtiques (amb una caiguda de 21 i 17 punts, respectivament), i en lectura (38 i 31 punts), respecte a informes anteriors. Castella i Lleó és la comunitat amb millors resultats en matemàtiques (499), lectura (489) i ciències (506) i supera en totes les competències a la mitjana nacional, mentre que les ciutats Ceuta i Melilla se situen a la coa amb les pitjors dades.
El Programa per a l’Avaluació Internacional dels Estudiants (PISA, per les seves sigles en anglès), coordinat per l’Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE), que en la seva edició 2022 se centra en la competència matemàtica, ha estat realitzat per uns 690.000 estudiants, gairebé 31.000 dels quals espanyols de 4t curs de l’ESO (Educació Secundària Obligatòria).
La recollida de dades en camp es va retardar un any i l’estudi es va fer en 2021, en comptes de 2020, a causa de la pandèmia que ha passat factura a gairebé tots els països en forma d’una forta pèrdua d’aprenentatge.
Respecte a l’informe de 2018, Catalunya perd 21 punts en matemàtiques (469) i el País Basc 17 (462); unes altres quatre comunitats i ciutats autònomes pateixen un descens significatiu: Galícia (-12), Canàries (-13), Castella-la Manxa (-16) i Melilla (-28); i la resta presenten baixades “no significatives”, excepte les dues que experimenten una millora no significativa: Madrid (8) i Astúries (4).
Els alumnes de Castella i Lleó són els que obtenen major puntuació en matemàtiques, seguits dels d’Astúries (495), Cantàbria (495) i Madrid (494), mentre que en la coa figuren Ceuta (395), Melilla (404), Canàries (447), Andalusia i Múrcia (463). Segons l’informe PISA, la puntuació mitjana de la UE en matemàtiques és de 474 punts, mentre que la mitjana de l’OCDE se situa en 472.
A escala mundial, Castella i Lleó se situa en el dotzè lloc; en el mateix rang de l’estudi en el qual se situa el Canadà, Astúries, Cantàbria, Madrid, Països Baixos, La Rioja, Navarra i Irlanda. No obstant això, Catalunya comparteix llocs amb Vietnam, Extremadura i Noruega.
Respecte al rendiment, hi ha quatre comunitats on el percentatge d’alumnat a nivells alts se situa al voltant del 9% (com la mitjana de l’OCDE): La Rioja, Astúries, Castella i Lleó i Madrid. Els percentatges més baixos es troben a Canàries (2%), Melilla (2%) i Ceuta (menys de l’1%).
Respecte a l’estudi de 2012 (PISA no va publicar els resultats de lectura d’Espanya en l’edició de 2018), Catalunya va perdre 38 punts (462), el País Basc 32 (466) i Navarra 31 (478). No obstant això, Extremadura, Cantàbria, Múrcia, La Rioja, Balears, Aragó, Astúries i Castella i Lleó no experimenten variacions significatives, mentre que la resta pateix un descens significatiu. També en lectura destaca Castella i Lleó (498), seguida d’Astúries (497) i Madrid (496), mentre que els resultats més baixos els obté Andalusia (461), Melilla (405) i Ceuta (404).
El rendiment mig estimat d’Espanya (474) no difereix significativament de la Mitjana OCDE (476) ni del Total de la UE (475).
En competència lectora, Castella i Lleó se situa en el dissetè lloc de l’OCDE i en el mateix rang que Austràlia, Astúries, el Canadà, el Regne Unit i Madrid. Catalunya està al costat de les Illes Canàries, Bogotà i Vietnam, i el País Basc s’alinea amb Castella-la Manxa i Gal·les.
Quant al major percentatge d’alumnat en nivells alts de rendiment en lectura figuren Madrid, Castella i Lleó i Principat d’Astúries, totes elles amb un 8%. Les que tenen una proporció més baixa són Castella-la Manxa (3%), País Basc (3%), Melilla (2%) i Ceuta (1%).
No obstant això, les que tenen millor proporció d’estudiants en nivells baixos de rendiment en lectura són Castella i Lleó (16%), Cantàbria (17%) i Madrid (17%). Amb el percentatge més elevat es troben Catalunya (29%), Andalusia (29%), Ceuta (52%) i Melilla (54%).
El PISA 2022 reflecteix un descens del País Basc en ciències (-26), mentre que el de Navarra és de 25, i el de Madrid de 15, la mateixa xifra que Catalunya, mentre que en vuit comunitats no s’han produït variacions significatives.
Segons el rendiment mig estimat en ciències, Castella i Lleó està al capdavant (506 punts), per davant de Galícia (506) i Cantàbria (504). La llista la tanquen Andalusia (473), Canàries (473), Melilla (414) i Ceuta (410).
Castella i Lleó, Astúries, La Rioja, Aragó, Galícia i Madrid tenen entorn d’un 7% d’alumnat en nivells alts de rendiment en ciències, enfront de Castella-la Manxa (2%), Melilla (2%) i Ceuta (1%), amb els percentatges més baixos.
Per contra, respecte a les comunitats amb menor proporció d’alumnat que no aconsegueix el mínim de rendiment, Galícia (14%), Castella i Lleó (14%), Cantàbria (15%) i Madrid (15%) presenten els percentatges més favorables, mentre que Andalusia (25%), Ceuta (49%) i Melilla (51%) els més desfavorables.
Una nova entrada del temporal ha obligat a aturar el dispositiu de recerca dins el llit del torrent
Pluges i tempestes intenses que podrien anar acompanyades de forts vents de fins a 120 quilòmetres per hora
Els aeroports de les illes han patit retards a causa del mal temps
Es preveuen tempestes fortes que poden deixar calabruix i fins i tot pedra en alguns punts de les Illes