Una dona de 26 anys morta i un home desaparegut pel temporal al torrent de Pareis
Una nova entrada del temporal ha obligat a aturar el dispositiu de recerca dins el llit del torrent
![Una dona de 26 anys morta i un home desaparegut pel temporal al torrent de Pareis](https://ib3img.s3.amazonaws.com/files_flutter/fotoguardiacivil.jpg)
A Palma no han baixat dels 27 ºC en tota la nit. Eivissa ha registrat 26 ºC i Menorca, 25 ºC
Calor intensa i persistent, de dia i de nit. La nit de dimecres a dijous s’han tornat a registrar, per segon dia consequtiu, mínimes tòrrides d’entre 27 i 24 ºC a les Illes Balears. En concret, a Palma no han baixat dels 27 ºC en tota la nit. Eivissa ha registrat 26 ºC i Menorca, 25 ºC. Aquest dimecres, les màximes han tengut lloc a les zones costaneres de Mallorca, com a Llucmajor, on s’han superat els 39 graus. Més de 36 graus a les zones d’Andratx i Calvià. Pobles com Santa Maria i Binissalem han superat els 38 graus. Per aquest dijous, es preveu sobrepassar els 38 graus i fregar els 40 a l’interior de Mallorca, on s’ha activat avís taronja. A les 10:15 ja s’han registrat valors de 30 a 34ºC.
Ara mateix estam enmig de la segona onada de calor del 2021. La primera, registrada del 22 al 24 de juliol, va ser una punta càlida intensa (es mesuraren fins a 41,5ºC a la localitat mallorquina de Montuïri) però de curta durada. En aquesta ocasió la calorada es perllongarà més d’una setmana i destacarà no tan sols per les màximes, que se situaran entre els 36 i els 40ºC, sinó per les mínimes nocturnes elevades, per damunt els 25ºC a bona part del territori. Precisament pel fet de ser un episodi de llarga durada serà una de les ones de calor més importants que ha afectat les Balears els darrers anys. Acompanya la punta de calor una entrada de pols africana que deixarà un ambient carregat de pols i niguls.
Aquesta pols en suspensió embrutarà les llàgrimes de Sant Llorenç, la pluja d’estels més important i coneguda de l’any.
Les nits entorn del 10 d’agost solen observar-se els primers Perseids però la seva activitat augmenta passat Sant Llorenç. Serà màxima la nit del 12 al 13 d’agost, és a dir, la nit de dijous a divendres. Tot i que la previsió assenyala encara restes de pols en suspensió sembla que la concentració no serà tan elevada com les nits precedents i és probable que millorin les condicions per a la correcta observació dels estels fugissers.
Els Perseids tenen el punt radiant, a partir del qual semblen partir, a la constel·lació de Perseu. Des de l’hemisferi nord aquest punt radiant apareix baix a l’horitzó cap al nord-est a sol post i guanya altura a mesura que avança la nit. Com més alt sigui el punt, més alta és la probabilitat de veure els meteors. És per això que les millors condicions coincideixen just abans de la sortida del sol, quan la constel·lació és més alta i no després de la posta. Les condicions lumíniques són també importants, motiu pel qual s’han d’evitar les zones urbanes i les que puguin estar afectades per la contaminació lumínica. Si s’acompleixen aquestes condicions i els niguls ho permeten, enguany serà possible avistar de 50 a 75 perseids cada hora.
Els Perseids o Llàgrimes de Sant Llorenç ocorren quan la Terra travessa l’estela de pols i gel que deixa al seu pas el cometa Swift-Tuttle. És una pluja d’estels coneguda per la seva capacitat de produïr meteors, normalment la més intensa de l’any. També és una de les més duradores, se’n poden veure des del 17 de juliol de manera discreta però en augment fins al seu màxim entorn de Sant Llorenç i decrèixer progressivament fins al 24 d’agost. Les restes del cometa entren a l’atmosfera a una velocitat de 60 km per segon, on es dissolen i deixen el seu rastre lluminós.
El mapa mundial de la contaminació lumínica
Una nova entrada del temporal ha obligat a aturar el dispositiu de recerca dins el llit del torrent
Pluges i tempestes intenses que podrien anar acompanyades de forts vents de fins a 120 quilòmetres per hora
Els aeroports de les illes han patit retards a causa del mal temps
Es preveuen tempestes fortes que poden deixar calabruix i fins i tot pedra en alguns punts de les Illes